Közlemény hatósági döntés véglegessé válásáról – CM/12620-22/2024. számú határozat: Nemti, DIGI Kft. FTTH hálózatépítés
Iktatószám: CM/12620-25/2024.
Tárgy: közlemény hatósági döntéséről
Ügyintéző: Bajtainé dr. Réthy Zsófia
Tel.: 46/555-523
Elektronikus levélcím: rethy.zsofia@nmhh.hu
Készült: 2024. szeptember 10.
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hatóság) a következő közhírré tétel útján történő tájékoztatást adja a tárgyban megnevezett elektronikus hírközlési építmény engedélyezési ügyében.
Közlemény
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) 89. § (4) bekezdése alapján a Hatóság tájékoztatja a Tisztelt Ügyfeleket, hogy a tárgyi közigazgatási eljárásban a 2024. augusztus 6. napján kelt, CM/12620-22/2024. számú határozattal döntést hozott, mely határozat – a hirdetményi úton történő közlését követően – 2024. szeptember 7. napján véglegessé vált.
Az eljáró hatóság | Az ügy száma | Az ügy tárgya | Építtető |
---|---|---|---|
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala | CM/12620/2024. | NEMTI DIGI Kft. FTTH hálózat építés építési engedélyezési ügye (tervszám: CC-2024/NEM-L-01) | D-Infrastruktúra Távközlési Kft. (1013 Budapest, Krisztina körút 39.) |
A döntés rendelkező része:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hatóság) D-Infrastruktúra Távközlési Kft. (1013 Budapest, Krisztina körút 39; a továbbiakban: Építtető) meghatalmazásából eljáró CommCAD Kft. (2120 Dunakeszi, Arad u. 5; a továbbiakban: Kérelmező) részére a Kocsis László (kamarai azonosító: HI-V 13-10846) által készített CC-2024/NEM-L-01 számú kiviteli terv alapján NEMTI DIGI Kft. FTTH hálózat építés (a továbbiakban: Építmény) elektronikus hírközlési építmény építésére, melynek helyrajzi számai: Nemti: 233, 235/10, 235/3, 251/2, 334, 349, 351, 43/1, 465, 564, 586, 587/3, 604, 638, 639, 527, 212, továbbá meglévő nyomvonalon: 47, 96, 102, 106, 107, 111, 112, 115/1, 115/2, 113, 127/1, 114, 193, 194, 210, 213/11, 213/2, 215, 220, 225, 235/7, 235/8, 251/1, 252, 258, 333, 350, 352, 363, 372, 377, 400, 404, 418, 419, 422, 43/2, 432, 433, 437, 438, 439, 453, 454, 466/1, 467/2, 468, 121, 470, 471, 472, 476/1, 476/2, 477, 478, 480, 481, 487, 488, 522, 545, 587/1, 630, 88/1, 128. az
építési engedélyt megadja,
az alábbi feltételek betartása mellett:
Ezen építési engedély a véglegessé válás napjától számított 3 évig hatályos. Az Építtető indokolt kérelme alapján, az építési engedély hatályát, a Hatóság egy esetben 1 évvel meghosszabbíthatja. Az építési munkálatokat az építési engedély hatályának lejártáig be kell fejezni.
A kivitelezés megkezdése csak végleges építési engedély alapján történhet.
A kivitelezés csak az elektronikus hírközlési építmény elhelyezésére szolgáló, MVM ÉMÁSZ Áramhálózati Kft. (a továbbiakban: Hálózatüzemeltető) által rendelkezésre bocsátott tartószerkezetnek (a továbbiakban: fizikai infrastruktúra) az Építtető és a Hálózatüzemeltető megállapodása szerint, a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózat kiépítése érdekében történő alkalmassá tételét követően vagy azzal párhuzamosan kezdhető meg. Az alkalmassá tétel előzőek szerinti elvégzésére – amennyiben a megállapodás eltérően nem rendelkezik - a hálózatüzemeltető köteles. Az alkalmassá tételhez szükséges átalakítási munkálatok időtartama a megállapodás megkötésétől számított 270 napot nem haladhatja meg.
Az építésügyi hatósági engedélyhez, vagy bejelentéshez kötött építési tevékenység végzéséről hírközlési e-naplót (a továbbiakban: e-napló) kell vezetni. Egy e-naplóban egy engedélyszámhoz tartozó építési tevékenység rögzíthető. Az e-napló készenlétbe helyezését, illetve megnyitását az Építtetőnek elektronikus úton (e-epites.hu) kezdeményeznie kell az üzemeltetésre kijelölt Lechner Nonprofit Kft.-nél. Az e-naplót az építőipari kivitelezési tevékenység végzésének ideje alatt az építési munkaterületen hozzáférhetővé kell tenni.
Az építési beruházás építési tevékenységének befejezésekor műszaki átadás-átvételi eljárást kell lefolytatni. Az Építtető az egységes elektronikus közműnyilvántartásról szóló 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: e-közmű rendelet) hatálya alá tartozó közreműködőknek az építmény használatbavételéhez szükséges hozzájáruló nyilatkozatát a Lechner Kft. által üzemeltetett e-közmű rendszeren keresztül köteles beszerezni. A műszaki átadási-átvételi eljárás résztvevőit a fővállalkozó kivitelező e-főnaplóban jelzett kezdeményezésére az építtető hívja össze. Az építtető az eljárás meghatározott időpontjának, az építési engedély számának és az építés helyszínének az e-főnaplóba történő bejegyzésével értesíti az illetékes építésfelügyeleti hatóságot, a fővállalkozó kivitelezőt és egyéb érdekelteket. A műszaki átadás-átvételi eljárásról elektronikus jegyzőkönyvet kell készíteni és azt az e-főnaplóhoz mellékletként csatolni. /az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.) 32.§/. A kivitelezői vagy felelős műszaki vezetői nyilatkozat kitöltését követően az e-naplót le kell zárni.
A Hatóság a hírközlési e-napló készenlétét haladéktalanul megszünteti, ha az e-főnaplót az építésügyi hatósági engedély hatálya alatt nem nyitják meg és az engedély hatályának hosszabbítását sem kérelmezik.
A kivitelezés során az Építtető köteles betartatni az érdekelt szakhatóságok hozzájárulásában foglalt, az érintett közművek és egyéb érdekelt szervek rögzített - a kiviteli tervekhez csatolt egyeztetési jegyzőkönyvekben szereplő - előírásait.
A kiviteli munkák végzése során az Építtetőnek a vonatkozó, érvényben lévő egyéb, az állékonyságra és a szilárdságra, a használati biztonságra, az élet és vagyonvédelemre vonatkozó nemzeti szabványokban foglaltaktól való eltérés esetén, a szabványossal legalább egyenértékű megoldásokat kell alkalmaznia.
Az Építtető köteles a jóváhagyott, engedélyezett kiviteli tervet, az építés helyszínén hozzáférhetővé tenni, illetve az ellenőrzésre jogosultaknak bemutatni.
Építtetőnek az elkészült építményt (hálózatot) az Építtető vagy az üzemeltető egyértelmű meghatározására alkalmas azonosítóval (hatósági engedély számának feltüntetése) kell ellátnia.
Jelen engedély hatálya nem terjed ki a hálózathoz kapcsolódó berendezések, fejállomás, antenna és antennatartó szerkezet telepítésére.
Az engedély nem mentesíti az Építtetőt az építési tevékenység megkezdéséhez a külön jogszabályok szerint szükséges más hatósági engedélyek megszerzésének kötelezettsége alól.
Az Építtetőnek az építési munka befejezésétől számított 60 napon belül meg kell kérnie a megépült létesítmény használatbavételi engedélyét, az építmény használatbavételi engedély nélkül jogszerűen nem használható, azon elektronikus hírközlési szolgáltatás nem nyújtható.
Jelen építési engedély polgári jogi igényt nem dönt el.
Szakhatóságok állásfoglalásai:
- Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság Katasztrófavédelmi Hatósági Osztály 2024. július 12-i keltű, 35100/8913-2/2024.ált. számú szakhatósági hozzájárulásában foglalt előírásai:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Miskolci Hatósági Iroda (3529 Miskolc, Csabai kapu 17.; a továbbiakban: Kérelmező hatóság) szakhatósági megkeresésére a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság Igazgató-helyettesi Szervezet Katasztrófavédelmi Hatósági Osztály (a továbbiakban: FKI-KHO) tárgyi ügyben az alábbi szakhatósági állásfoglalást adja:
A D-Infrastruktúra Távközlési Kft. (1013 Budapest, Krisztina körút 39) meghatalmazása alapján eljáró CommCAD Kft. (2120 Dunakeszi, Arad u. 5.; a továbbiakban: Tervező) kérelmére indult eljárásban a Nemti, DIGI Kft. FTTH hálózat megnevezésű elektronikus hírközlési építmény építéséhez
vízügyi és vízvédelmi szempontból az alábbi kikötésekkel hozzájárulok:
- A tevékenység során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a csapadékvíz, földtani közeg és a felszín alatti víz ne szennyeződjön. A tevékenységet úgy kell végezni, hogy a felszín alatti víz, földtani közeg állapotában ne okozzon (B) szennyezettségi határértékeket meghaladó minőség romlást.
- A tevékenység során üzemeltetett gépek esetében a biztonsági előírásokat be kell tartani, az üzemanyag, kenőanyag elfolyásokat, és ezáltal a felszíni és felszín alatti vizek szennyezését meg kell akadályozni. A gépek üzemanyaggal, kenőanyaggal történő ellátásakor csepegést felfogó, megfelelő magasságú védőperemmel ellátott védőtálcát kell alkalmazni.
- A munkálatok során csak olyan anyagok használhatók fel, melyek a felszín alatti vizeket nem károsítják. A tereprendezés során csak bizonyítottan szennyeződésmentes, a fedőképződménnyel megegyező szemcseméretű föld használható, építési törmelék használata tilos.
- A megvalósítás során a csapadékvíz elvezető rendszerbe a szabad áramlást akadályozó-, illetve szennyező anyag nem kerülhet.
- A kivitelezés befejezését követően – szükség esetén – a csapadékvíz elvezető rendszert az eredeti állapotnak megfelelően helyre kell állítani.
- A kivitelezés befejezését követően a burkolatokat az eredeti állapotnak megfelelően helyre kell állítani.
- Káresemény, havária bekövetkezte esetén a szakszerű kárenyhítést szolgáló intézkedéseket azonnal meg kell tenni és biztosítani kell a felszín alatti vizek maximális védelmét. A terület eredeti állapotának visszaállításáról gondoskodni kell.
- A megvalósulás során a vízfolyásba (Nemti-patak) a szabad áramlást akadályozó, illetve szennyezőanyag nem kerülhet.
- Parti sávban depónia nem létesíthető, munkagép, folyékony üzemanyag vagy potenciálisan vízszennyező anyag nem tárolható.
- A használatbavételi engedély kérelemhez csatolni kell a műszaki átadás-átvételi eljáráson felvett jegyzőkönyvet.
Egyidejűleg megállapítom, hogy az igazgatási szolgáltatási díj mértéke 7.000 Ft, amely megfizetésre került.
A szakhatóság döntése az eljárást befejező döntés elleni jogorvoslat keretében támadható meg.
- Honvédelmi Minisztérium Hatósági Főosztály 2024. július 9-i keltű, 10408-2/2024/h számú szakhatósági állásfoglalásában foglalt előírásai:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Miskolci Hatósági Iroda (3529 Miskolc, Csabai kapu 17.) CM/12620-10/2024. hivatkozási számon megküldött szakhatósági megkeresésére, D-Infrastruktúra Távközlési Kft. (1013 Budapest, Krisztina körút 39.) által kérelmezett NEMTI DIGI Kft. FTTH hálózat építése tárgyában az alábbi szakhatósági állásfoglalást adom:
A beruházás megvalósításához
HOZZÁJÁRULOK.
Ezen szakhatósági állásfoglalás ellen önálló jogorvoslatnak nincs helye, az az eljárást befejező döntés elleni jogorvoslat keretében támadható meg.
- Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Hulladékgazdálkodási Főosztály 2024. július 26-i keltű, NO/KVO/1387-3/2024. számú szakhatósági állásfoglalásában foglalt előírásai:
A Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Hulladékgazdálkodási Főosztály (a továbbiakban: Kormányhivatal), mint környezetvédelmi, természetvédelmi és hulladékgazdálkodási hatóság, a D-Infrastruktúra Távközlési Kft. (1013 Budapest, Krisztina körút 39; KÜJ: 104565371, továbbiakban: Építtető) kérelmére a Nemti DIGI Kft. FTTH hálózat építési engedélyezéséhez
hozzájárul.
A Kormányhivatal Környezetvédelmi és Természetvédelmi Osztályának, mint területileg illetékes környezetvédelmi és természetvédelmi hatóság kikötései:
- A tevékenység során tilos a természeti értékek, a környezeti elemek károsítása, illetve veszélyeztetése!
- Amennyiben az építéshez kapcsolódóan fák és cserjék kivágása szükséges, azt vegetációs időszakon kívül, augusztus 15. és március 15. között lehet végezni. Vegetációs időszakban szükségessé váló fakivágást/cserjeirtást – a védett madárfajok védelme érdekében – a természetvédelmi kezelő Bükki Nemzeti Park Igazgatósággal előzetesen egyeztetni kell.
- A földmunkák során megnyitott árkokba, gödrökbe beleesett, betelepült védett kétéltűeket, hüllőket, kisemlősöket minden munkanapon, valamint betemetés előtt ki kell menteni és megfelelő élőhelyen szabadon kell engedni.
- A munkálatokkal igénybe vett területeket helyre kell állítani. A tevékenység során bolygatott felszíneken az invazív, idegenhonos növényfajok terjedését – szükség esetén – kaszálással meg kell akadályozni.
- Az időbeli korlátozásoktól eltérni kizárólag indokolt esetben, a BNPI-vel történt előzetes egyeztetés eredményétől függően lehet.
A Kormányhivatal Hulladékgazdálkodási Osztályának, mint területileg illetékes hulladékgazdálkodási hatóság kikötései:
- A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény [a továbbiakban: Ht.] 4. §-ában foglaltaknak megfelelően a tevékenységet úgy kell megtervezni és végezni, hogy az a környezetet a lehető legkisebb mértékben érintse, vagy a környezet terhelése és igénybevétele csökkenjen, ne okozzon környezetveszélyeztetést vagy környezetszennyezést, biztosítsa a hulladékképződés megelőzését, a képződő hulladék mennyiségének és veszélyességének csökkentését, a hulladék hasznosítását, továbbá környezetkímélő ártalmatlanítását.
- A létesítési munkák során keletkező veszélyes és nem veszélyes hulladékokat a Ht. 63. §-ában foglaltak alapján azonosító kód szerint be kell sorolni a hulladékjegyzékről szóló 72/2013. (VIII. 27.) VM rendelet [a továbbiakban: 72/2013. (VIII. 27.) VM rendelet] 2. számú melléklete szerint és a környezet veszélyeztetését kizáró módon, a további kezelés, hasznosítás elősegítése érdekében szelektíven kell gyűjteni.
- A hulladékot további kezelésre (szállítás, gyűjtés, hasznosítás, ártalmatlanítás), figyelembe véve a Ht. 31. §. (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat, csak az adott típusú hulladékra érvényes hulladékkezelési, hulladékgazdálkodási vagy egységes környezethasználati engedéllyel rendelkező szervezetnek lehet átadni. A kezelési engedély meglétéről a hulladék átadását megelőzően a hulladék tulajdonosának meg kell győződni. A keletkező hulladékok kezelése során a hasznosítást előnyben kell részesíteni az ártalmatlanítással szemben. Amennyiben hulladéklerakóban kerül ártalmatlanításra, úgy vizsgálni kell a hulladéklerakással, valamint a hulladéklerakóval kapcsolatos egyes szabályokról és feltételekről szóló 20/2006. (IV.5.) KvVM rendeletben meghatározott alapjellemzési kötelezettségeket.
- Ártalmatlanításra csak az a hulladék kerülhet, amelynek anyagában történő hasznosításra vagy energiahordozóként való felhasználásra a műszaki, illetőleg gazdasági lehetőségek még nem adottak, vagy a hasznosítás költségei az ártalmatlanítás költségeihez viszonyítva aránytalanul magasak.
- A növényzetirtás során keletkező hulladékokat hasznosítani szükséges.
- Az esetlegesen keletkező veszélyes hulladékok kezelésénél a veszélyes hulladékkal kapcsolatos egyes tevékenységek részletes szabályairól szóló 225/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 225/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet] előírásait be kell tartani.
- A létesítési munkák során keletkező veszélyes és nem veszélyes hulladékok nyilvántartása és az adatszolgáltatás a hulladékkal kapcsolatos nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségekről szóló 309/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 309/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet] előírásai szerint végzendő.
- A létesítési munkák során keletkező veszélyes és nem veszélyes hulladékok számára a vonatkozó hatályos jogszabályokban előírt követelményeknek megfelelő munkahelyi gyűjtőhelyet, és/vagy a hulladékgazdálkodási hatóság által jóváhagyott üzemeltetési szabályzattal rendelkező üzemi gyűjtőhelyet kell biztosítani, kiemelt figyelemmel az egyes hulladékgazdálkodási létesítmények kialakításának és üzemeltetésének szabályairól szóló 246/2014. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. és 8. fejezetében részletezett, a munkahelyi és üzemi gyűjtőhelyekre vonatkozó előírásokra. Munkahelyi gyűjtőhelyen a hulladék a keletkezésétől számított maximum 6 hónapig, üzemi gyűjtőhelyen 1 évig gyűjthető.
- A létesítési munkák során törekedni kell arra, hogy a kitermelt talajt mennyisége a lehető legkevesebb legyen, figyelembe véve a Ht. 11.§ f) pontját, miszerint „a hulladékhierarchia legmagasabb szintjét - a hulladékképződés megelőzésének elvével összhangban – szolgáló minimum követelmények: az ipari termeléshez, a bányászathoz, a gyártáshoz, az építéshez és a bontáshoz kapcsolódó folyamatok során képződő hulladék mennyiségének csökkentése a legjobb elérhető technika alkalmazásával.”
- A kitermelt talajt elsősorban helyben kell hasznosítani, tekintettel a Ht. 7§ (1) bekezdésére:
A hulladékképződés megelőzése és a hulladékgazdálkodás során az alábbi tevékenységek elsőbbségi sorrendként történő alkalmazására kell törekedni:
a) a hulladékképződés megelőzése,
b) a hulladék újrahasználatra való előkészítése,
c) a hulladék újrafeldolgozása,
d) a hulladék egyéb hasznosítása, így különösen energetikai hasznosítása, valamint
e) a hulladék ártalmatlanítása.
- A létesítési munkák során kitermelt talajt a további felhasználás előtt vizsgálni kell a Ht. 2.§ (4) bekezdésében foglaltak figyelembe vételével. A kitermelt talaj szennyezettsége esetén, illetve abban az esetben, ha azt nem a kitermelés helyén használják fel, azonosító kód szerint be kell sorolni a 72/2013. (VIII. 27.) VM rendelet 2. számú melléklete szerint.
- Feltöltésre, illetve visszatöltésre kizárólag hulladéknak nem minősülő, a Ht. 9. § (1) bekezdésében foglalt hulladékstátusz megszűnésére vonatkozó feltételek teljesülését igazoló dokumentummal rendelkező inert anyag, vagy tiszta talaj használható fel.
- A használatbavételi engedély kérelemmel együtt be kell nyújtani a felelős műszaki vezető nyilatkozatát arról, hogy az építőipari kivitelezési tevékenységet a jogerős építési engedélynek és a jóváhagyott építészeti-műszaki dokumentációnak stb. megfelelően végezték, az építésibontási hulladékokat az előírások szerint kezelték, és legkésőbb az építőipari kivitelezési tevékenység befejezésekor a munkaterületről – engedéllyel rendelkező szervezet által engedéllyel rendelkező kezelőnek – hasznosításra, illetve ártalmatlanításra elszállították. A felelős műszaki vezető nyilatkozatának ki kell térnie arra is, hogy az építési munkaterületen keletkezett építési-bontási hulladék mennyisége elérte-e az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól szóló 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendeletben [a továbbiakban: 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM rendelet] előírt mértéket. Amennyiben a keletkező hulladékok valamely komponensének mennyisége eléri a 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet 1. számú mellékletében meghatározott küszöbértéket, úgy a ténylegesen keletkezett hulladékokról a 191/2009. (IX.15.) Korm. rendelet szerint elkészített bontási hulladék nyilvántartó lapot és hulladékot kezelő szervezet átvételi igazolását (szállítólevél, „SZ” kísérőjegy, számla, stb.) a Kormányhivatalnak meg kell küldeni.
- Tilos a veszélyes hulladékot a települési, vagy az egyéb nem veszélyes hulladék közé juttatni!
- A létesítési munkák végzése során bekövetkező rendkívüli eseményekről, a megtett intézkedésekről és azok eredményéről a Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Hulladékgazdálkodási Főosztály Hulladékgazdálkodási Osztályát értesíteni kell.
Jelen végzés ellen önálló jogorvoslatnak helye nincs, az ezzel kapcsolatos jogorvoslati jog az ügy érdemében hozott határozat vagy az eljárást megszüntető végzés ellen irányuló jogorvoslat keretében gyakorolható.
- Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Főosztály 2024. július 11-i keltű, NO/EPFO/00554-2/2024 számú szakhatósági állásfoglalásában foglalt előírásai:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, Miskolci Hatósági Iroda (3529 Miskolc, Csabai kapu 17.) – továbbiakban: Hatóság – megkeresésére a Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Főosztályának Építésügyi Hatósági és Örökségvédelmi Osztálya – továbbiakban: Kormányhivatal – a tárgyi ügyben szükséges
kulturális örökségvédelmi szakhatósági hozzájárulást kikötés nélkül megadja.
Egyúttal tájékoztatja Engedélyest, hogy ha régészeti feltárás nélkül régészeti emlék, lelet vagy annak tűnő tárgy kerül elő, a felfedező, a tevékenység felelős vezetője, az ingatlan tulajdonosa, az építtető vagy a kivitelező köteles az általa folytatott tevékenységet azonnal abbahagyni, a jegyző útján a hatóságnak azt haladéktalanul bejelenteni, amely arról haladéktalanul tájékoztatja a mentő feltárás elvégzésére a feltárásra jogosult intézményt, valamint a tevékenységet szüneteltetni, továbbá a helyszín és a lelet őrzéséről – a felelős őrzés szabályai szerint – a feltárásra jogosult intézmény intézkedéséig gondoskodni. Aki a jogszabály által előírt bejelentési kötelezettségének nem tesz eleget örökségvédelmi bírsággal sújtható. Az örökségvédelmi bírság összege a régészeti lelőhelyek és kulturális javak vonatkozásában 13 ezertől 325 millió forintig terjedhet.
A szakhatóság döntése az eljárást befejező döntés elleni jogorvoslat keretében támadható meg.
- Mátraverebélyi Közös Önkormányzati Hivatal Jegyzője 2024. július 9-i keltű, NI./578-2/2024. számú szakhatósági állásfoglalásában foglalt előírásai:
Mátraverebélyi Közös Önkormányzati Hivatal Jegyzője a D-Infrastruktúra Távközlési Kft. (1013 Budapest, Krisztina körút 39.) – mint építtető – meghatalmazásából eljáró CommCAD Kft. (2120 Dunakeszi, Arad u. 5.) kérelmére, a benyújtott engedélyezési tervdokumentáció – Munkaszám: CC-2024/NEM-L-01 – alapján a Nemti DIGI Kft. FTTH hálózat építéséhez feltétel nélkül
hozzájárulok.
Az építmények elhelyezése megfelel a Nemti község helyi önkormányzati rendeletéveb meghatározott természetvédelmi követelményeknek.
Ezen szakhatósági hozzájárulás nem mentesít más, általános és eseti hatósági hozzájárulások beszerzésének kötelezettsége alól.
A szakhatósági állásfoglalás ellen önálló jogorvoslatnak helye nincs, az csak az eljárást befejező döntés elleni jogorvoslat keretében támadható meg.
A közművek nyilatkozatai az alábbiak szerint rendelkezésre állnak:
- Nemti Község Önkormányzat 2024. március 12-i keltű, NI./171-2/2024. iktatószámú közterület kezelői és tulajdonosi hozzájárulása;
- Dorogháza Községi Önkormányzat 204. február 29-i keltű, DH/294-5/2024 iktatószámú tulajdonosi hozzájárulása;
- Mátramindszent Község Önkormányzat 2024. február 29-i keltű, MN/267-6/2024. iktatószámú tulajdonosi hozzájárulása;
- Szuha Községi Önkormányzat 2024. február 29-i keltű, SZ/164-5/2024. iktatószámú tulajdonosi hozzájárulása;
- Magyar Közút Nonprofit Zrt. Nógrád Vármegyei Igazgatóság 2024. március 4-i keltű, NOG-356/2/2024 iktatószámú közútkezelői hozzájárulása;
- MVM ÉMÁSZ Áramhálózati Kft. 2024. május 8-i keltű, Eg/821/2024 iktatószámú tervjóváhagyása;
- MVM ÉMÁSZ Áramhálózati Kft. 2024. február 13-i keltű, Eg/250/2024 iktatószámú elvi engedélye;
- MVM ÉMÁSZ Áramhálózati Kft. 2024. május 8-i keltű, Eg/821/2024 iktatószámú jogszerűségi nyilatkozat és tulajdonosi hozzájárulása;
- DIGI Távközlési és Szolgáltató Kft. 2024. május 27-i keltű, tervjóváhagyó nyilatkozata;
- A 351417108 azonosítószámú közműnyilatkozatokban az alábbi közművek adták hozzájárulásukat:
- DIGI Távközlési és Szolgáltató Kft.
- Északmagyarországi Regionális Vízművek Zrt.
- FGSZ Földgázszállító Zrt.
- GERGR HÁLÓ Szolgáltató és Kereskedelmi Kft.
- Heves Megyei Vízmű Zrt.
- Invitech ICT Services Kft.
- MÁV Magyar Államvasutak Zrt.
- MVM ÉMÁSZ Áramhálózati Kft.
- OPUS TIGÁZ Gázhálózati Zrt.
Az e-közmű rendszerben lefolytatott 351417108 azonosítószámú közmű-egyeztetés során meghívott szolgáltatók érintettségükről nyilatkoztak és feltételeiket megadták, melyben foglaltakat a kivitelezés során be kell tartani.
Építtető az építési engedélyben foglalt előírásoktól és kikötésektől, valamint az építési engedélyhez tartozó kiviteli tervektől – a jogszabályban meghatározott kivételtől eltekintve - csak a Hatóság előzetes engedélye alapján térhet el. Az eltérésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések megsértése esetén az Építtetőnek az egész építményre fennmaradási engedély iránti kérelmet kell benyújtania.
Az ügyfél az eljárás bármely szakaszában és annak befejezését követően is betekinthet az eljárás során keletkezett iratba az ügyintézővel előzetesen egyeztetett időpontban és helyszínen személyesen, illetve törvényes vagy írásban meghatalmazott képviselő útján.
A határozat ellen a közléstől számított 15 napon belül a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Elnökéhez címzett, de a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalához (1015 Budapest, Ostrom u. 23-25.) benyújtott halasztó hatályú fellebbezéssel lehet élni 40 000 Ft, azaz negyvenezer forint másodfokú eljárási díjnak a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000-00300939-00000017 számú számlájára történő befizetése, továbbá a másodfokú szakhatósági állásfoglalás illetékének vagy igazgatási szolgáltatási díjának lerovása mellett. A fellebbezéshez az eljárási díj megfizetésére vonatkozó igazolást csatolni kell. A fellebbezést a Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Elnöke, mint másodfokú hatóság bírálja el.
Az indokolás kivonata:
Az Építtető meghatalmazásából eljáró Kérelmező építési engedélykérelme alapján a tárgyi Építményre vonatkozó terveket és mellékleteit a Hatóság megvizsgálta. Megállapította, hogy azok – hiánypótlást követően – megfelelnek az elektronikus hírközlési építmények elhelyezéséről és az elektronikus hírközlési építményekkel kapcsolatos hatósági eljárásokról szóló 20/2020. (XII. 18.) NMHH rendelet (a továbbiakban: Rendelet) előírásainak.
Eljárás során a Hatóság megállapította, hogy:
- a tervező tervezésre jogosult, felelősségi nyilatkozatát csatolta,
- a tervezői egyeztetések megtörténtek, az érintettek észrevételei érvényesülnek,
- az Építtető építési jogosultsága fennáll,
- az építmény megépítése, tervezett használata, fenntartása nem okoz a környezetében olyan káros hatást, amely az egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetné, vagy a közérdeket egyéb módon sértené,
- az Építmény részben MVM ÉMÁSZ Áramhálózati Kft. és a D-Infrastruktúra Távközlési Kft. Invitech ICT Infrastructure Kft. tulajdonában lévő meglévő oszlopsor, alépítmény felhasználásával valósul meg.
Az eljárás során a szakhatóságok bevonásra kerültek, kifogást nem emeltek, állásfoglalásukat a rendelkező részben foglaltak szerint megadták az alábbi indokolással:
Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság Katasztrófavédelmi Hatósági Osztály:
Kérelmező hatóság az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) 55. §-a alapján szakhatósági állásfoglalást kért FKI-KHO-tól tárgyi ügyben.
Az FKI-KHO által az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló 531/2017. (XII. 29.) Korm. 1. melléklet 7. táblázat 5. és 6. és a 19. táblázat 31. és 32. pontja alapján vízügyi és vízvédelmi szakhatósági hatáskörben vizsgálandó szakkérdések az alábbiak:
- Annak elbírálása, hogy a tevékenység és az építmény a felszín alatti vizek védelmére vonatkozó követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
- Annak elbírálása, hogy a tevékenység és az építmény a vizek lefolyására, a mederfenntartásra, az árvíz és a jég levonulására vonatkozó követelményeknek megfelel-e.
A megkereséshez csatolt, a Tervező által készített CC-20224/NEM-L-01 tervszámú kiviteli tervdokumentáció, valamint a rendelkezésemre álló adatok érdemi vizsgálatát követően a rendelkező részben foglaltak szerint döntöttem.
A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítom, hogy tárgyi elektronikus hírközlési építmény építése kikötéseim betartása mellett a felszíni és a felszín alatti vizek védelme és a vízbázis-védelem jogszabályi követelményeinek megfelel.
Fent leírtak alapján megállapítom, hogy a vízügyi és vízvédelmi szakhatósági hatáskörben vizsgálandó szakkérdéseket megvizsgáltam, a rendelkező részben tett kikötéseim maradéktalan betartása mellett a tevékenység során a felszíni és felszín alatti vizek minősége, mennyisége, valamint a földtani közeg, az árvíz és a jég levonulás, a mederfenntartás vonatkozásában jelentős hatás nem várható, így a tevékenység ellen vízügyi és vízvédelmi szempontból kifogást nem emelek.
Tárgyi terület a vízbázisok, a távlati vízbázisok, valamint az ivóvízellátást szolgáló vízilétesítmények védelméről szóló 123/1997. (VII. 18.) Korm. rendelet szerint érvényes és végleges határozattal kijelölt vízbázist nem érint.
A Nemti-patakra vonatkozó parti sávot a nagyvízi meder, parti sáv, a vízjárta és a fakadó vizek által veszélyeztetett területek használatáról, hasznosításáról, valamint a folyók esetében a nagyvízi mederkezelési terv készítésének rendjére és tartalmára vonatkozó szabályokról szóló 83/2014. (III. 14.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 83/2014. (III. 14.) Korm. rendelet] 1. § 11. pontja, valamint 2. §-a határozza meg.
A felszín alatti vizek védelméről szóló 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet] 8. § c) pontja értelmében a felszín alatti vizek jó állapotának biztosítása érdekében tevékenység csak úgy végezhető, hogy hosszú távon se veszélyeztesse a felszín alatti vizek jó állapotát, a környezeti célkitűzések teljesülését.
A felszín alatti vizek jó minőségi állapotának biztosítására vonatkozó előírás a 219/2004. (VII.21.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdés b) és c) pontján alapul.
A 219/2004 (VII.21). Korm. rendelet 19. § (1) bekezdése szerint az üzemeltető az általa okozott szennyezést, illetve károsodást a vízvédelmi hatóságnak köteles bejelenteni, illetve a vizek állapotának azonnali beavatkozást igénylő környezetkárosodása esetén köteles megkezdeni a kárelhárítást a környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjéről szóló 90/2007. (IV. 26.) Korm. rendeletben foglaltaknak megfelelően.
A 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet] 5. § (1) bekezdése alapján
„(1) Tilos a felszíni vizekbe, illetve azok medrébe bármilyen halmazállapotú, vízszennyezést okozó anyagot juttatni, az engedélyezett vízilétesítményen bevezetett
a) határértéknek megfelelő,
b) határérték alattie rendelet alapján engedélyezett kibocsátások kivételével
A parti sáv használatára vonatkozó előírást a 83/2014. (III. 14.) Korm. rendelet figyelembevételével tettem.
A (B) szennyezettségi határértéket a földtani közeg és a felszín alatti víz szennyezéssel szembeni védelméhez szükséges határértékekről és a szennyezések méréséről szóló 6/2009. (IV. 14.) KvVM-EüM-FVM együttes rendelet határozza meg.
A hatósági döntéshozatal a vizek hasznosítását, védelmét és kártételeinek elhárítását szolgáló tevékenységekre és létesítményekre vonatkozó általános szabályokról szóló 147/2010. (IV. 29.) Korm. rendelet, a 219/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet, 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet, a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet], a Vgtv., valamint a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény figyelembe vételével történt.
Az igazgatási szolgáltatási díj mértékét a vízügyi és a vízvédelmi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 13/2015. (III. 31.) BM rendelet 2. mellékletének 8. pontja állapítja meg.
Szakhatósági állásfoglalásom Ákr. 55. § (1) bekezdésén alapul.
Az önálló jogorvoslat lehetőségét az Ákr. 55. § (4) bekezdése alapján zártam ki.
Az FKI-KHO feladat- és hatáskörét a 72/1996. (V. 22.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése, a vízügyi igazgatási és a vízügyi, valamint a vízvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 223/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 223/2014. (IX.4.) Korm. rendelet] 10. § (1) bekezdés 2. pontja, valamint illetékességét a 223/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. számú mellékletének 2. pontja szabályozza.
Honvédelmi Minisztérium Hatósági Főosztály:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Miskolci Hatósági Iroda CM/12620-10/2024. hivatkozási számon szakhatósági megkeresést küldött NEMTI DIGI Kft. FTTH hálózat építése tárgyában.
A megkeresésben foglaltakat megvizsgáltam és megállapítottam, hogy a tárgyi beruházás a katonai szervezetek tevékenységét nem befolyásolja, a Magyar Honvédség nemzeti és szövetségi védelmi feladatai végrehajtása biztosított, ezért a rendelkező részben foglaltak szerint döntöttem.
Állásfoglalásom a honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2021. évi CXL. törvény 1. § (1), 3. § (11), 6. § (1) b), 59. § (1) a), d)-e) pontján alapszik.
A szakhatóság hatáskörét és illetékességét az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló 531/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. melléklet 7. Hírközlési ügyek táblázat 10. pontja, a szakhatósági állásfoglalás elleni önálló jogorvoslat kizárására vonatkozó előírást az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 55. § (4) bekezdése tartalmazza.
Jelen szakhatósági döntést a Honvédelmi Minisztérium Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 30/2022. (VII. 29.) HM utasítás 1. melléklet 6. függelék A) táblázat 13. sorában foglaltak alapján a Honvédelmi Minisztérium Hatósági Főosztály vezetőjeként a miniszter nevében és megbízásából kiadmányozom.
Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Hulladékgazdálkodási Főosztály:
A Kormányhivatalhoz 2024. július 9. napján érkezett a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság CM/12620-12/2024. számú megkeresése a D-Infrastruktúra Távközlési Kft. kérelmére a Nemti DIGI Kft. FTTH hálózat építési engedélyezése ügyében.
A megkeresést, valamint a csatolt dokumentumokat a Kormányhivatal megvizsgálta és a következőket állapította meg:
A tervezési terület országos jelentőségű védett természeti területnek, Natura 2000 területnek, barlang felszíni védőövezetének, az országos ökológiai hálózatnak nem része, egyedi tájértéket nem érint.
A tervezett tevékenység az előírások betartása mellett természet- és tájvédelmi érdekeket nem sért. A Kormányhivatal az előírásokat a természeti értékek általános védelme érdekében, a természet védelméről szóló 1996. évi LIII. törvény 7. § (2) bekezdés c) pontja, 17. § (1) bekezdése és 43. § (1) bekezdése alapján tette meg.
A Kormányhivatal hulladékgazdálkodási előírásait a Ht., a 309/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet, a 72/2013. (VIII. 27.) VM rendelet, a 246/2014. (IX. 29.) Korm. rendelet, a 225/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet, 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet, 20/2006. (IV.5.) KvVM rendelet, illetve további, az engedélyezési dokumentáció benyújtásakor hatályos jogszabályok alapján tette meg.
Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX.15.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet] 13. § (3) bekezdésének j) pontja alapján, a felelős műszaki vezetőnek az építmény használatbavételi engedélyezéséhez a 14. § szerinti tartalmú nyilatkozatot kell tennie.
A környezetvédelmi és természetvédelmi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 14/2015. (III. 31.) FM rendelet [a továbbiakban: 14/2015. (III. 31.) FM rendelet] 1. § (1) bekezdése és 4. § (1) bekezdése értelmében a környezetvédelmi és természetvédelmi szakhatósági eljárásokért a rendelet 6. számú mellékletében meghatározott igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
A 14/2015. (III. 31.) FM rendelet 6. számú melléklet 6. pontjában megállapított 7 000 Ft igazgatási szolgáltatási díj befizetése 2024. május 29. napján megtörtént a Nógrád Vármegyei Kormányhivatal 10037005-00299547 számú számlájára.
A környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 66/A §. (2) bekezdése, valamint a Tvt. 38/A. (2) bekezdése alapján a hatóság a tervezett tevékenység elvégzéséhez nem járulhat hozzá, ha az környezeti elemet, természeti értéket vagy védett természeti területet veszélyeztetne vagy károsítana.
A Kormányhivatal a hatáskörébe utalt kérdések tekintetében a környezetvédelmi, természetvédelmi és hulladékgazdálkodási szempontok érvényesülésének vizsgálata során a rendelkezésre álló dokumentációt elbírálva megállapította, hogy a tárgyi környezethasználattal járó tevékenység végzése környezeti elemet, természeti értéket és védett természeti területet nem veszélyeztet. A vonatkozó jogszabályi előírások betartásával tárgyi tevékenység környezetvédelmi, táj- és természetvédelmi érdeket nem sért, ezért a rendelkező részben tett kikötés(ek) betartásával a Kormányhivatal szakhatósági hozzájárulását megadta.
Az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény (a továbbiakban: Ákr.) 55.§ (1) és (2) bekezdése alapján, ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a szakhatóságra a hatóságra vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
Az Ákr. 55. § (4) bekezdése értelmében a szakhatóság döntése az eljárást befejező döntés elleni jogorvoslat keretében támadható meg.
A Kormányhivatal jelen végzését az Ákr 80. § (1) bekezdése, 81. § (1) és (3) bekezdése alapján hozta.
A Kormányhivatal szakhatósági állásfoglalását az egyes közérdeken alapuló kényszerítő indok alapján eljáró szakhatóságok kijelöléséről szóló 531/2017. (XII.29.) Korm. rendelet 1. számú melléklet 7. táblázat 3. és 4. pontjai, az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény jelen döntésben meghatározott jogszabályi helyei, valamint a környezetvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 624/2022. (XII. 30.) Korm. rendelet, a természetvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 625/2022. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján adta meg.
A Kormányhivatal általános illetékességét a fővárosi és vármegyei kormányhivatalokról, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 568/2022. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése szabályozza. A Kormányhivatal környezetvédelmi hatáskörét és illetékességét a környezetvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 624/2022. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése szabályozza, a természetvédelmi feladat- és hatáskörét a természetvédelmi hatósági és igazgatási feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 625/2022. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés c) pontja, (2) bekezdése, illetékességét a 2. § (1) bekezdése állapítja meg, hulladékgazdálkodási hatáskörét és illetékességét a 124/2021 (III. 12.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdés a) pontja, valamint a (2) bekezdése szabályozza.
Nógrád Vármegyei Kormányhivatal Építésügyi és Örökségvédelmi Főosztály:
Kormányhivatal megállapította, hogy a létesítmény nyilvántartott régészeti lelőhelyet, illetve műemléket nem érint, így a kulturális örökségvédelmi szakhatósági hozzájárulást kikötések nélkül adta meg.
Kormányhivatal a leletbejelentési kötelezettségről a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. tv. (továbbiakban: Kötv.) 24. § (2) bekezdés a-c. pontja, az örökségvédelmi bírságról a Kötv. 82. § (2)-(3) bekezdése, valamint az örökségvédelmi bírságról szóló 191/2001. (X.18.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdése alapján tájékoztatta Kérelmezőt.
A jogorvoslat lehetőségét az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 55. § (4) bekezdése határozza meg. Kormányhivatal hatáskörét a kulturális örökség védelmével kapcsolatos szabályokról szóló 68/2018. (IV.9.) Korm. rendelet 3. § (1) a) pontja, illetékességét a fővárosi és vármegyei kormányhivatalokról, valamint a járási (fővárosi kerületi) hivatalokról szóló 568/2022. (XII.23) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése állapítja meg.
Mátraverebélyi Közös Önkormányzati Hivatal Jegyzője:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatalának hivatalomhoz érkezett megkeresésében szakhatósági állásfoglalásomat kérte, miszerint a tervezett létesítmény megfelel-e a helyi rendeletben meghatározott természetvédelmi követelményeknek.
Az eljárás során megállapítottam, hogy a Nemti DIGI Kft. FTTH hálózat építéséhez szükséges munkálatok (kábelezés meglévő távközlési/elektromos oszlopsoron. új alépítmény/oszlop építés. kábelbehúzás meglévő/új alépítménybe) Nemti Község Önkormányzata Képviselőtestületének helyi építési szabályzatáról szóló 14/2004. (XI.2.) számú rendeletével és Nemti Község Önkormányzatának a településkép védelméről szóló 5/2018. (III.27.) önkormányzati rendeletével nem ellentétesek, azzal összhangban vannak. Helyi jelentőségű védett természeti területet rendelettel nem jelölt ki, továbbá egyéb önkormányzati rendelet kikötést jelen ügyben nem tartalmaz.
Az önálló jogorvoslat lehetőségét az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény 55. § (4) bekezdése alapján zártam ki.
Hatáskörömet és illetékességemet az 531/2017. (XII.29.) Korm. rendelet 1/A. § (5) bekezdése és az 1. melléklet 7. táblázat Hírközlési ügyek 7. pontja állapítja meg.
Az engedélyezési eljáráshoz kapcsolódó eljárási költség megfizetésre került.
A Hatóság az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény (a továbbiakban: Eht.) 10. § (2) bekezdése szerinti a 10. § (1) bekezdés 12. pontja szerinti hatáskörében eljárva, a kérelmet, a benyújtott dokumentációt és a mellékleteket megvizsgálta és megállapította, hogy azok – hiánypótlást követően – megfelelnek a Rendelet 11.-13. §-ában, az elektronikus hírközlési építmények egyéb nyomvonalas építményfajtákkal való keresztezéséről, megközelítéséről és védelméről szóló 8/2012. (I.26.) NMHH rendeletben (a továbbiakban: NMHH rendelet), az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet 50. § (3) bekezdésében foglalt előírásoknak, melyek figyelembevételével az építési engedélyt megadta.
A kivitelezésre és az elektronikus építési napló vezetésére vonatkozó részletes szabályokat a Rendelet 8. §-a és az Épkiv. tartalmazza.
Az Eht. 94. § (2a) bekezdése értelmében a hálózatüzemeltető és az elektronikus hírközlési szolgáltató együttműködnek a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítése érdekében, ennek keretében a hálózatüzemeltető köteles tűrni a fizikai infrastruktúrájának felhasználását vagy köteles a fizikai infrastruktúrájának alkalmassá tételét elvégezni. Az elektronikus hírközlési építmény kiépítésének és karbantartásának költségeit az elektronikus hírközlési szolgáltató viseli. A (2b) bekezdés alapján a fizikai infrastruktúra (2a) bekezdés szerinti felhasználásához való hozzájárulásról szóló megállapodás megkötését az elektronikus hírközlési szolgáltatónak (Építtetőnek) írásbeli ajánlattal kell kezdeményeznie a hálózatüzemeltetőnél. Az átalakítási munkálatok elvégzésének időtartamát a (2c) bekezdés állapítja meg. A megállapodás létrejöttére vonatkozó további rendelkezéseket a (2b)-(2g) bekezdések határozzák meg.
Az Eht. 94. § (4e) bekezdése értelmében a fizikai infrastruktúra (2a) bekezdés szerinti felhasználásához nem kell az ingatlan tulajdonosának hozzájárulását kérni a meglévő fizikai infrastruktúra elhelyezését biztosító érintett ingatlan tekintetében, ha a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok létesítése nem jelent további korlátozást az ingatlan használatában a fizikai infrastruktúrához kapcsolódó vezetékjoghoz, szolgalmi vagy használati joghoz képest. Ha az építési engedélyezési eljárásra irányuló kérelem és mellékletei tartalmából más nem következik, vélelmezni kell, hogy a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok létesítése nem jár további korlátozással az ingatlan használatában a meglévő fizikai infrastruktúrához kapcsolódó vezetékjoghoz, szolgalmi vagy használati joghoz képest.
Az Eht. 94. § (4f) bekezdése szerint a (4e) bekezdés alapján létesített nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózat üzemeltetőjének ingatlanhasználati joga megszűnik a felhasznált fizikai infrastruktúrához kapcsolódó vezetékjog, szolgalmi vagy használati jog megszűnésével, továbbá a felhasznált fizikai infrastruktúra ingatlanról történő eltávolításával.
A kivitelezés engedély nélküli megkezdésére, továbbá az engedélytől való eltérésre vonatkozó rendelkezések a Rendelet 13. § (7) bekezdésén és 14. §-án alapulnak.
A Hatóság az engedélykérelem és az ahhoz csatolt dokumentumok alapján megállapította, hogy a törvényi vélelemnek megfelelően tárgyi Építmény tekintetében a meglévő fizikai infrastruktúra meglévő nyomvonalon megvalósuló felhasználásához nem volt szükséges az érintett ingatlanok magántulajdonosainak hozzájárulását megkérni.
A döntésbe a Hatóság Miskolci Hatósági Irodánál (3529 Miskolc, Csabai kapu 17.), ügyfélszolgálati időben (Hétfő: 8:00-12:00, Szerda: 13:00-16:00, Péntek: 8:00-12:00), a +36 46 555 523 telefonszámon előre egyeztetett időpontban lehet betekinteni.
A Hatóság az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 10. § (4) bekezdés h) pontja alapján az eljárás során hozott döntéséről készült közleményt közhírré teszi.
Jelen közlemény megtalálható a Hatóság honlapján (nmhh.hu).
Elektronikusan aláírt dokumentum.
Kiadmányozta: Pap-Tóth Tamás hatósági irodavezető-helyettes, Miskolcon, az elektronikus aláírás szerinti időpontban.
Közzététel dátuma: 2024. szeptember 10.
A döntés közlésének napja a közlemény kifüggesztését követő 15. nap.